![Ilustracija](https://static.jutarnji.hr/images/slike/2022/02/02/k_23449679_640.jpg)
WWF je najavio da planira prodati nezamjenjive tokene (NFT) kako bi prikupio sredstva za spas 13 najugroženijih vrsta na svijetu.
Uz jedinstvenu umjetničko djelo, kupci će biti nagrađeni "iskustvima iz stvarnog svijeta" koja uključuju sastanke sa zaštitnicima prirode i priliku da osobno vide rad WWF-a na zaštiti gorila i orangutana, poručili su iz WWF-a.
No poruka WWF-a izazvala je val negativnih reakcija na društvenim mrežama, a mnogi donatori su zaprijetili da će povući donacije i prestati pratiti dobrotvornu organizaciju ako nastave s prodajom NFT-a. Kritičari na Twitteru nazvali su potez WWF-a, između ostalog, "zapanjujuće glupim".
Na sličan način kao i kriptovalute, većina NFT-ova verificirana je korištenjem blockchaina – digitalne knjige transakcija – pod nazivom Ethereum, koja troši ogromne količine energije
WWF kaže da njegovi NFT-ovi koriste "ekološki prihvatljivu" verziju Ethereuma pod nazivom Polygon. Tvrdi se da korištenje ovog bočnog lanca uključuje minimalnu potrošnju energije. Prema njegovim izračunima, jedna transakcija ima ekvivalent ugljičnog otiska jedne čaše vode. Dobrotvorna organizacija dodaje da čvrsto vjeruje kako su NFT i blockchain "ovdje da ostanu" i da se želi angažirati na "odgovoran način" kako bi prikupili sredstva za rad.
Pete Howson, viši predavač međunarodnog razvoja na Sveučilištu Northumbria, kaže da je teško uključiti se u trgovinu NFT-a, a da ne uprljate ruke - čak i ako koristite 'ekološki' blockchain. Howson smatra da zapravo nije važno koristi li WWF Polygon jer Ethereumov ugljični otisak nije izravno povezan s brojem transakcija koje se događaju na mreži.
Vijeće EU-a u studenom postiglo dogovor o paketu za digitalne financije, odnosno o uredbi o tržištima kriptoimovine (MiCA) i aktu o digitalnoj operativnoj otpornosti (DORA).
Svrha je uredbe MiCA uspostaviti regulatorni okvir za tržišta kriptoimovine kojima se podupiru inovacije i iskorištava potencijal kriptoimovine na način kojim se čuva financijska stabilnost i štite ulagatelji.
Također, aktom DORA želi se stvoriti regulatorni okvir za digitalnu operativnu otpornost kojim sva poduzeća osiguravaju da mogu izdržati sve vrste poremećaja i prijetnji povezanih s IKT-om kako bi se spriječile i ublažile kiberprijetnje.
Vijeće i Europski parlament započeli su pregovore o prijedlozima u okviru trijaloga te nakon što pregovarači postignu privremeni politički dogovor, obje će institucije formalno donijeti uredbe.