![Rekonstrukcija objekta napuštene zgrade Zemaljske uzorite pivnice u Kačićevoj ulici u Zagrebu](https://static.jutarnji.hr/images/slike/2024/08/30/k_35111247_640.jpg)
Poduzetnici oduvijek imaju značajan utjecaj na društvo. Oni su ti koji otvaraju nove tvrtke i radna mjesta, svojim uspjehom pozitivno utječu na gospodarstvo i posredno unapređuju životni standard. Nove ideje i inovacije često kreću baš od poduzetnika, da bi s vremenom stvorile neki novi, bolji svijet za sve članove društva.
Mogućnosti su beskonačne, no i izazovi s kojima se poduzetnici susreću na svom putu do uspjeha su brojne. Od pronalaska početnog kapitala i korisnika ili kupaca, stalnog nadmetanja s konkurencijom i usklađivanja s regulatornim okvirima pa do stalnog unapređivanja ponude. Ni jedna faza u životu poduzetnika nije jednostavna.
Stjecanje poduzetničkih vještina
Budući da se veliki poduzetnici lakše nose s takvim izazovima, Europska unija posebnu pažnju posvećuje onim drugim kategorijama koje promjene i krize više osjećaju na svojim leđima. Dobar primjer toga je Program jedinstvenog tržišta koji obuhvaća i potpore za male i srednje poduzetnike kako bi im olakšali pristup financiranju i tržištu, ali i općenito promicali poduzetništvo, stjecanje poduzetničkih vještina i modernizaciju industrije.
Njegov alat Enterprise Europe Network pruža integrirani paket savjeta malim i srednjim poduzećima o tome kako inovirati i rasti na međunarodnoj razini, a kroz Mrežu izaslanika za mala i srednja poduzeća (SME envoys network) promiču se regulative i kreiranja politika koji su prilagođeni malim i srednjim poduzećima.
Posebno vrijedna inicijativa je Erasmus za poduzetnike - program prekogranične razmjene koji novim poduzetnicima ili onima koji to žele postati, omogućava da uče od iskusnih kolega koji vode mala poduzeća u drugim zemljama. Boravak osiguravaju iskusni poduzetnici pa kroz svoj svakodnevni rad mlađe uče kako voditi male tvrtke, a istodobno i sami imaju priliku za suradnju s (budućim) stranim partnerima i upoznavanje novog tržišta. Uvjet za prijavu je da novi poduzetnici planiraju pokrenuti svoj posao ili su ga u posljednje tri godine već pokrenuli, a za ulogu mentora mogu se javiti iskusni poduzetnici koji upravljaju malim ili srednjim poduzećem. Na kraju tog vrijednog iskustva trebaju sastaviti izvještaj o aktivnostima u kojima su sudjelovali, vještinama i znanju koji će im pomoći u razvoju vlastitog poslovanja. Prijava i sudjelovanje u programu su besplatni, a osigurana je i mjesečna financijska podrška za nove poduzetnike. Primjerice, za one koji odluče doći u Hrvatsku ona iznosi 720 eura, za Austriju 900 eura, dok se najveći iznos od čak 1100 eura mjesečno dobiva tijekom razmjene u Danskoj, Lihtenštajnu i Norveškoj. Dosad je kroz Erasmus za mlade poduzetnike odrađeno čak 12.269 razmjena u koje je bilo uključeno 45 europskih zemalja.
Jedinstveno tržište EU u središtu
Općenito, Program jedinstvenog tržišta pomaže u oporavku Europe od pandemije covida-19, a za njega je od 2021. do 2027. osigurano 4,2 milijarde eura.
“Jedinstveno tržište u središtu je EU već gotovo tri desetljeća. Omogućava građanima da žive, rade i putuju kamo god žele, a potrošačima nudi zaštitu i veći izbor visokokvalitetnih proizvoda i usluga po nižim cijenama. Kroz pravnu sigurnost, pristup tržištima i financijskim uslugama, mogućnostima ulaganja i pristupu financiranju, jedinstveno tržište također je lansirna rampa za naše tvrtke”, pojašnjavaju na službenim stranicama Europske unije.
Nekoliko je temeljnih ciljeva programa: sigurnost hrane, zaštita potrošača, podrška malom i srednjem poduzetništvu, učinkovitije jedinstveno tržište, europska statistika visoke kvalitete te djelotvorniji europski standardi.
Fokus na male i srednje poduzetnike posebno je važan zato što oni brojčano nadmašuju one velike. Podaci Fine, u koje su uključeni oni poduzetnici koji su obveznici godišnjeg financijskog izvještavanja, pokazuju da najviše ima mikro i malih poduzetnika, a istodobno na njih otpada samo trećina svih prihoda koje ostvaruju hrvatski poduzetnici. Konkretno, u 2023. godini je 15.748 malih poduzetnika (10,1 posto ukupnog broja) imalo 280.543 zaposlenih (udio 27,2 posto) te su ostvarili prihode od 36 milijardi eura (udio 22,3 posto). Istodobno je čak 88,3 posto svih poduzetnika spadalo u kategoriju mikro, zapošljavali su malo više od četvrtine ljudi, a njihovi su prihodi činili samo 11,6 posto svih prihoda hrvatskih poduzetnika. Srednjih je poduzetnika bilo 1989 sa 187.446 zaposlenih, a velikih 458 s 288.196 zaposlenih.
Podizanje konkurentnosti SME
Mala i srednja poduzeća imaju mogućnost financiranja u sklopu Instrumenta za povezivanje Europe (CEF), koji financira projekte u području energetike, prometa i IKT, a kroz Obzor Europe mogu dobiti podršku za istraživanja. Potpora malim i srednjim poduzetnicima je i jedan od prioriteta kohezijske politike EU kako bi se smanjile razlike među europskim regijama, pa i mali poljoprivrednici mogu pronaći podršku za svoju proizvodnju. Program voća, povrća i mlijeka u školama, promicanje poljoprivrednih proizvoda EU, izravno plaćanje Europskog fonda za jamstva u poljoprivredi te Europski poljoprivredni fond za ruralni razvoj samo su neki od načina na koje se može dići konkurentnost malih poduzetnika koji žele živjeti od svog rada na zemlji.
Onima koji stvaraju zelene proizvode, tehnologije, usluge i procese program LIFE može pomoći u plasiranju na tržište.
Europski fond za pomorstvo, ribarstvo i akvakulturu poduzećima nudi različite potpore, a upravo u tom sektoru većina njih spada u kategoriju malih ili srednjih.
Mikrofinancijski instrument u sklopu Programa za zapošljavanje i socijalne inovacije (EaSI) pomaže sektoru malih i srednjih poduzeća davanjem zajmova u iznosu do 25 tisuća eura pojedincima za osnivanje ili razvoj malih poduzeća.
Ukratko, gotovo da ne postoji mali poduzetnik koji neće pronaći mjeru ili strategiju Europske unije koja mu može olakšati razvoj poslovanja.