![Ilustrativna fotografija](https://static.jutarnji.hr/images/slike/2024/08/28/k_28619409_640.jpg)
Direktiva o korporativnom izvještavanju o održivosti, takozvana CSR direktiva, stupit će na snagu početkom 2024. godine. Iako se to može činiti daleko, pripreme za njezinu implementaciju obilježit će sljedeću kalendarsku godinu.
Direktiva propisuje da se obveza izvještavanja odnosi na velike tvrtke te male i srednje tvrtke koje su subjekti od javnog interesa i uvrštena društva (izdavatelji) te će one biti dužne u izvješće poslovodstva uključiti i informacije o utjecaju tvrtke na održivost te utjecaj održivosti na razvoj, poslovne rezultate i položaj tvrtke. Predložene odredbe primjenjivale bi se za financijske godine koje počinju 1. siječnja 2024. te na one koji imaju više od prosječno 500 zaposlenih u poslovnoj godini.
Hrvatska agencija za nadzor financijskih usluga (Hanfa) u ožujku 2021. izdala je smjernice svim izdavateljima u kojima je preporučila objavu ESG (okolišnih, društvenih i upravljačkih) čimbenika u njihovim nefinancijskim izvještajima, što je zasigurno bio dobar korak prema kvalitetnijem nefinancijskom izvještavanju u budućnosti.
Mnogi već izvještavaju
I prije primjene direktive u Hrvatskoj je već prisutan trend objave nefinancijskih izvještaja. Prema Hanfinu godišnjem izvještaju o korporativnom upravljanju za 2021., sve kompanije koje su na vodećem tržištu Zagrebačke burze već objavljuju nefinancijske izvještaje, a nešto manje kompanije i na službenom (83 posto obveznika) te redovnom tržištu (89 posto obveznika). Među izdavateljima koji su objavili nefinancijski izvještaj njih 60 posto objavilo je pokazatelje i prema Uredbi o taksonomiji. Iako Hanfa prati rad tvrtki koje su izdavatelji na ZSE, može se primijetiti trend povećanja svjesnosti o korisnosti ESG izvještavanja i među tvrtkama koje nisu izdavatelji.
Rast "zelenih" fondova
Iako je domaće tržište kapitala relativno plitko, a "zeleni" investicijski fondovi tek se uhodavaju, izdavatelji koji budu imali zelene politike ipak će u dugom roku biti prepoznati i to će im donijeti dodatne koristi i na samom tržištu kapitala. Institucionalni investitori u budućnosti će sve više uzimati u obzir i te pokazatelje, a transparentnost poslovanja i u tom segmentu postaje sve važnija i samim potrošačima. Samo u 2020. godini, imovina ESG fondova u svijetu iznosila je oko 35 bilijuna dolara, sa značajnim trendom rasta. Procjene govore da bi se do 2025. ta brojka mogla povećati na čak 50 bilijuna dolara. I domaći investicijski fondovi počinju prepoznavati važnost održivosti, kao i potencijalne prilike koje nudi održivo financiranje. Tako je na domaćem tržištu dosad već 36 fondova, samostalnih ili napajajućih, koji promoviraju okolišne i socijalne karakteristike ili im je investicijski cilj ulagati u održiva ulaganja. Njihova je neto imovina sredinom studenoga iznosila 7,88 milijardi kuna, a na njih se odnosilo gotovo polovica, odnosno 46,79 posto imovine svih otvorenih investicijskih fondova u Hrvatskoj. Uz skoro stupanje na snagu Direktive o korporativnom izvještavanju o održivosti možemo očekivati da će taj broj još i rasti.