![Santorini](https://static.jutarnji.hr/images/slike/2024/07/29/k_34457675_640.jpg)
Rekordne ljetne temperature, pretjerano visoke cijene apartmana i hotela, i pretrpana vruća mjesta: ništa od navedenog ne stoji na putu europskom ljetnom odmoru. Barem ne još.
Novo izvješće Europske komisije za putovanja o turističkoj potrošnji i trendovima putovanja objavljeno u drugom tromjesečju 2024. godine, koje je objavio Bloomberg, potvrđuje da potražnja za europskom regijom i dalje raste.
Predviđa se da će međunarodni turisti potrošiti rekordnih 800 milijardi eura u Europi ove godine, pokazuje izvješće - to je povećanje od 37 posto u odnosu na razine prije pandemije od 583 milijarde eura, prema podacima Svjetske turističke organizacije Ujedinjenih naroda. Dolasci prekomorskih posjetitelja također su porasli za 6 posto u odnosu na 2019., otkriva izvješće, što je novi rekord za Europu.
"Za sada možemo vidjeti da južnoeuropska i mediteranska odredišta ostaju čvrsti favoriti putnicima u Europi", rekao je Eduardo Santander, glavni izvršni direktor Europske komisije za putovanja. To je zato što turisti i dalje daju prioritet toplom vremenu i vrijednosti za novac, dodao je, a oboje se još uvijek može pronaći u dijelovima južne Europe.
To je slučaj s Grčkom, unatoč toplinskim valovovima ove godine i šumskim požarima prošle godine. Potonji nisu utjecali na privlačnost destinacije, stoji u izvješću. Doista, ove je godine u ovoj zemlji došlo do porasta otmjenih, ali pristupačnih hotelskih opcija, većina njih daleko od skupljih mjesta Santorinija i Mykonosa.
Ali sjeverna odredišta brzo osvajaju tržište putovanja. Zapravo, podaci potvrđuju da je promjena u europskim turističkim obrascima već u tijeku: više posjetitelja pohrlilo je u odredišta s umjerenim vremenom i manjom gužvom u prvoj polovici ove godine. Ovaj kontinuirani porast "hlađenja " doveo je do značajnog porasta međunarodnih noćenja za Dansku (+38%), Norvešku (+18%) i Švedsku (+9%), od početka godine u odnosu na 2019. godinu.
Također, postoji sve veća sklonost prema manje posjećenim ili manje prometnim europskim odredištima na jugu, pokazuje izvješće: dolasci prekomorskih turista u Hrvatsku i Maltu porasli su 7,6% odnosno 37% u odnosu na razine iz 2019., dok je udio Albanije u dolascima turista s noćenjem porastao porastao za 86% u usporedbi s razinama iz 2019.
Tako je britanski Mirror nedavno pisao hvalospjeve o Silbi, našem otoku na kojem živi dvjetotinjak stanovnika. Otok je to poznat po tome što na njemu nema automobila, što ga čini rijetkim draguljem i poželjnom destinacijom. Turisti, iščitava se iz ovog izvješća, sve više cijene mir, tišinu i nedirnutu prirodu. I spremni su to platiti.
"Mir i tišina na ovom otoku toliko udaljenom od vreve popularnijih turističkih odredišta, kao i zabrana automobila, nešto su što se uistinu ne može platiti novcem", objavio je Mirror.
I Bugarska (+29%), Srbija (+40%) i Turska (+22%) doživjele su dvostruki rast međunarodnih turističkih dolazaka u odnosu na razine prije pandemije.
Što se tiče internetske percepcije Europe, koju izvješće također prati, prema Europskoj komisiji za putovanja, regija je postigla viši rezultat od ostalih u svijetu, s ocjenom 46 od 100 za drugi kvartal 2024. Na drugom i trećem mjestu bili su Bliski istok i Azija-Pacifik, s rezultatima od 45 odnosno oko 35. Mjerenja društvenog raspoloženja rezultat su praćenja rasprava i informacija o destinacijama koje se dijele na društvenim mrežama, forumima, blogovima, web stranicama tvrtki i online recenzijama. Nula se smatra srednjom točkom, s podjednako pozitivnim i negativnim spominjanjima.
Jedna stvar na koju su putnici ljutiti je prekomjerni turizam u popularnim odredištima, piše Bloomberg.. Ali izazov na nekim mjestima rezultirao je prilikom za druge. To objašnjava zašto mjesta kao što su Magerøya u Norveškoj, Bornholm u Danskoj i Iona u Škotskoj privlače pažnju.
Poticanje turista da se odvaže na lokacije izvan radara ključno je za širenje koristi koje donose međunarodni putnici diljem Europe, kaže Santander, posebno jer se male tvrtke suočavaju s ekonomskim pritiscima, uključujući veće operativne troškove i manjak osoblja.