![Andrej Plenković](https://static.jutarnji.hr/images/slike/2024/06/03/k_33617251_640.jpg)
Ulazak Hrvatske u Europsku uniju bio je pozitivna prekretnica za brojne promjene, a pametnim iskorištavanjem potencijala možemo postići i mnogo više. Iako najmanja izlaznost među svim izborima koji se provode sugerira da građani nisu osobito zainteresirani za njih, često se pokaže da o europskim pitanjima i znamo vrlo malo. Panel-rasprava “Zašto su EU izbori važni za hrvatsko gospodarstvo”, u organizaciji Hrvatske udruge poslodavaca (HUP), javnosti je približila što naše članstvo znači za hrvatske kompanije, poslodavce, ali i radnike.
Kako ojačati veze između hrvatskih predstavnika u europskim institucijama i domaćih poslodavaca, iskorištavamo li dovoljno prilike koje nam se pružaju te poznajemo li dovoljno europske institucije i odluke koje će utjecati i na naše gospodarstvo samo su neke od otvorenih tema. U raspravi su sudjelovali kandidati za Europski parlament Marko Pavić (HDZ), Davor Dretar (Domovinski pokret), Petra Mandić (Most) i Gordan Bosanac (Možemo!).
Irena Weber, glavna direktorica HUP-a, u svom je uvodnom govoru istaknula kako su europski fondovi pomogli povećati konkurentnost hrvatskoga gospodarstva, a u budućnosti je ključno da se ta sredstva usmjere u privatni sektor ulaganjem u istraživanje i razvoj.
“Upravo je to jamac živog i propulzivnog gospodarstva i onda kada više nema sredstava EU. Osim toga, na svaki euro koji dobiju privatni poduzetnici ulože dodatna dva”, kaže Irena Weber.
Cijelo se vrijeme direktno obraćajući potencijalnim europarlamentarcima, rekla je kako već imaju dovoljno iskustva, znanja i dokazanih uspjeha, a sada žele pomoći da se promijeni krivi dojam da Hrvatska ne može ništa učiniti u Bruxellesu.
“Štititi interese hrvatskoga gospodarstva znači štititi interese radnika i cijelog javnog lanca. Želimo vam pomoći da stvorite jasnu sliku što žele hrvatski poslodavci”, poručila je direktorica HUP-a panelistima.
Marko Pavić (HDZ) smatra kako je Hrvatska i dosad uspjela zastupati svoje interese u Bruxellesu, pa sada treba nastaviti jačati konkurentnost i socijalnu koheziju. Sredstva koja ćemo u budućnosti privlačiti iz europskih fondova, uvjeren je, trebalo bi uložiti u nove tehnologije i inovacije.
“Nekoliko je prioriteta ove Vlade. Prvo, digitalizacija i uvođenje širokopojasnog interneta u sve kutke zemlje. Drugo, stojimo iza zelene tranzicije. Iako je Europa odgovorna za samo osam posto emisija stakleničkih plinova, možemo biti predvodnik na kojeg će se ugledati drugi dijelovi svijeta. Uz to, solidarnost nam je također vrlo važna, pa je država i ranije stala iza građana”, rekao je Pavić.
Davor Dretar (Domovinski pokret) kaže kako najprije trebamo sagledati u kakvoj je poziciji Europa danas.
“Okruženje je danas komplicirano - u gospodarskom, političkom i ekonomskom smislu. Ovo više nije sjajna Europa kao nakon pada Berlinskog zida. Brojke pokazuju da imamo problem, a ni zadovoljstvo ljudi nije na istoj razini”, istaknuo je.
Tijekom rasprave rekao je da “svakodnevno uvozimo nekvalificiranu radnu snagu, a treba stvoriti društvo za visokokvalificirane i dobro plaćene poslove”. Zalaže se za pokretanje proizvodnje u Hrvatskoj i “neku vrstu protekcionizma”, a kao problem prepoznaje nedostatak liječnika (posebno obiteljske medicine) te lošu kombinaciju privatnog i javnog zdravstva.
“Treba se uvesti red. Ako ćemo se time nekome zamjeriti, Bože moj, zato se bavimo politikom”, zaključio je.
Petra Mandić (Most) vidi pretjeranu birokratizaciju kao jedan od velikih problem Europske unije koji onda usporava inovacije i razvoj općenito.
“Moramo jamčiti da svi imamo ista prava pa nećemo morati imati toliko uvjeta i regulativa. Trebamo stvoriti uvjete u kojima se istraživanja i ulaganja mogu brže realizirati”, rekla je Mandić.
Kad je riječ od europskom Zelenom planu, smatra da se njegove smjernice ne bi trebale primjenjivati pod cijenu ugrožavanja konkurentnosti domaćega gospodarstva. Ipak, dobro plaćena, visokokvalificirana radna mjesta ne smatra dovoljnim za zadržavanje mladih sve dok korupcija, posebno na lokalnoj razini, ne ostavlja prostora za rast i razvoj. Za Direktivu o ženama u upravnim odborima, koja obvezuje tvrtke s više od 250 zaposlenih izlistane na burzi da imaju 33 posto žena u upravama i nadzornim odborima, kaže da žene zapravo stavlja u podređeni položaj.
“Ne sviđa mi se ideja da me netko stavi na poziciju zato što mora, umjesto da mi omogući uvjete kako bi žene do vodećih pozicija mogle doći i same”, naglašava.
Gordan Bosanac objasnio je da će se Možemo!, uđe li u Europski parlament, fokusirati na tri velike teme.
Prvo, važno im je da Europa nastavi sa Zelenim planom unatoč tome što se danas često spominje kako je on preambiciozan. Drugo, zalagat će se za načelo solidarnosti i promjene koje se udružuju sa socijalnom komponentom putem, primjerice, subvencija. Treće, zalagat će se za demokratsku Europu. Na pitanje o stranim radnicima koji se zapošljavaju u Hrvatskoj Bosanac kaže da moramo prihvatiti da je to trenutno naša stvarnost.
“O povratku dijaspore maštamo 34 godine, ali to ne može biti stup naših demografskih politika. Moramo zaustaviti odlazak mladih ljudi, a stranim radnicima omogućiti integraciju u društvo. Kako je moguće da je država prepustila agencijama da se time bave? Civilizacijski je nepodnošljivo kako se odnosimo prema tim ljudima”, poručuje.