![rtz](https://static.jutarnji.hr/images/live-multimedia/binary/2019/6/13/21/rtz.jpg)
- Pokuša li tko otuđiti bankomate ili ući u privatno vlasništvo bez ovlaštenja, Auro Domus poduzet će pravne korake kojima će zaštititi svoje poslovanje i poslovanje svojih partnera, lokalnih trgovaca i obrtnika, od takve samovolje gradskih vlasti - odgovorio je Loris Dessardo, vlasnik domaće tvrtke Auro Domus, nakon objave dubrovačkih vlasti početkom tjedna da će se bankomati u povijesnoj jezgri Dubrovnika morati ukloniti u roku od 30 dana.
Sukob između Dubrovčana i lokalne vlasti na jednoj strani te domaće tvrtke Auro Domus iz Opatije, koja je u proteklih godinu dana diljem Hrvatske postavila više od 400 bankomata, na drugoj, ne jenjava. Građani su ustali protiv “keš-mašina” prošli tjedan, kada ih je na dubrovačkom Stradunu izniklo 40-ak, tvrdeći da narušavaju identitet i vizuru povijesne jezgre Grada, ali vlasnik Auro Domusa ustraje da to nije valjani argument za njihovo uklanjanje.
- Dakle, s jedne strane imamo mjerljive koristi za Dubrovnik, njegove stanovnike i gospodarstvo, a s druge strane subjektivni estetski kriterij pojedinaca kojima se ne sviđa kako izgleda pojedini izlog u gradu. I sada će Gradsko vijeće taj estetski kriterij pokušati ugraditi u neku svoju odluku? - pita Dessardo.
Dubrovački gradonačelnik Mato Franković to je i učinio. U utorak je Gradskom vijeću Grada Dubrovnika uputio prijedlog izmjena i dopuna Odluke o komunalnom redu. Sukladno tim izmjenama, vlasnici prostora, u čijim izlozima su bankomati postavljeni, a za što primaju i do 12 tisuća kuna kompenzacije, moraju dobiti odobrenje Konzervatorskog odjela Ministarstva kulture ako ne žele da bankomat iz njihova izloga bude uklonjen. Prema Dessardu, tu se radi o nezakonitom “pokušaju uplitanja u gospodarske aktivnosti”.
- Zakon o komunalnom gospodarstvu jasno propisuje ovlasti lokalne samouprave. Te ovlasti odnose se na pročelja zgrada, a bankomati koje postavlja Auro Domus ne nalaze se na pročeljima, nego u unutrašnjosti poslovnih prostora i za njihovo postavljanje nisu potrebne građevinske dozvole - naglašava Dessardo, pozivajući se na članke Zakona o komunalnom gospodarstvu i Zakona o zaštiti i očuvanju kulturnih dobara.
- Najveći apsurd cijele ove priče jest da Grad Dubrovnik silom pokušava zabraniti jednu turistički vrlo važnu aktivnost. Novac koji turisti podižu na bankomatima su kune koje ostaju upravo u toj jedinici lokalne samouprave i koje će potrošiti u dubrovačkim kafićima, restoranima, trgovinama - zaključuje Dessardo.