![Crkva u Kiruni, Švedska](https://static.jutarnji.hr/images/live-multimedia/binary/2019/1/2/14/kiruna.jpg)
Tuzla, treći najveći grad u Bosni i Hercegovini, početkom 2000-ih godina nije imao svijetlu perspektivu. Grad je trpio teške posljedice rata 90-ih, ekonomski se borio s recesijom, niskim plaćama i masovnim iseljavanjem ljudi u potrazi za boljim sutra. Grad je, ukratko, tonuo, ali ne samo metaforički, već i doslovno.
Tuzla je, naime, izgrađena na obali drevnog Panonskog mora, a stoljećima se s tog područja rudarila kamena sol. Međutim zbog toga su početkom 2000-ih, čitavi dijelovi grada počeli tonuti.
Otprilike u to doba, na čelo lokalne vlasti došao je Jasmin Imamović, novi gradonačelnik. Upravo je on, piše The Guardian, ozbiljan tuzlanski problem pretvorio u najveću prednost i motor revitalizacije toga grada. Zaposlio je, naime, tim stručnjaka kako bi napravili umjetno jezero dovodeći slanu vodu na površinu i održavajući ju na stabilnoj razini. I uspjeli su, 2003. godine otvoreno je Panonsko jezero, površine 1115 kvadratnih metara, koje je postalo srce gradskog života.
Prošlog ljeta jezero je posjećivalo do 13.000 ljudi na dan, a mnoge od njih privlačila su, navodno, ljekovita svojstva jedinog slanog jezera u Europi.
![tuzla, 200603
panonsko more - karta panonskog mora
snimio petar grubisic
-ned-](https://static.jutarnji.hr/images/live-multimedia/binary/2019/2/8/16/tuzla-panonsko_more92006.jpg)
Danas, piše Guardian, na nekad oronulom gradskom prostoru, odzvanja dječja cika i igra, parovi se sunčaju, a obitelji šeću od i do starog grada po čuveni burek.
Tuzlansko gospodarstvo preporodilo se. Turizam i uslužne djelatnosti sada su dva najveća sektora, što je radikalni zaokret u odnosu na grad koji je godinama živio od rudarstva, a koji je bio poznat po elektranama na ugljen te smogu i onečišćenom zraku. Promjena je bila velika, a nisu ju svi u startu dočekali s dobrodošlicom.
- Neki mještani bi bili zadovoljniji da se novac uložio u druge industrije, posebno oni koji su prije rata bili zaposleni u sada napuštenim rudnicima ugljena i soli. Ali danas se većina ljudi slaže da su jezera bila dobar potez - ispričao je jedan od lokalnih mještana Dalibor Brkić.
Naime, drugo jezero, koje je uključivalo i arheološki park te repliku neolitičkih nastambi, gradonačelnik Imamović dao je izgraditi 2008. godine, dok je treće jezero napravljeno 2012. godine.
![tuzla, 200603
- gradonacelnik imamovic na obali panonskog jezera
ovako ce panonsko jezero izgledati
snimio petar grubisic
-ned-
panonsko more](https://static.jutarnji.hr/images/live-multimedia/binary/2019/2/8/16/tuzla-panonsko_more82006.jpg)
Primjer naših susjeda, inače, nije jedini primjer pokušaja jačanja gradske ekonomije stvarajući 'prirodne' turističke atrakcije. Neki od svjetski najpoznatijih primjera su Palm Jumeirah, ogromni otok u obliku palme, kao i The World, umjetno izgrađen arhipelag otoka koji podsjećaju na kartu svijeta, u Ujedinjenim Arapskim Emiratima.
Nešto manjih razmjera, ali svejedno velik projekt, je plaža Barceloneta, izgrađena 1992. godine povodom Ljetnih olimpijskih igara u Barceloni. Najveća plaža glavnog grada Katalonije jedna je od najposjećenijih turističkih destinacija u Europi, a 2017. godine posjetilo ju je 8,9 milijuna ljudi.
Umjetnu plažu su isprobali i u Amsterdamu. Naime, 1998. godine gradske su vlasti krenule graditi umjetne otoke istočno od gradskog centra, kako bi riješili veliki problem stambenog zbrinjavanja. No, ljudi su bili skeptični, a 2004. godine grad je imao ozbiljnih problema s prodajom novo sagrađenih stambenih jedinica. Onda su napravili plažu, i projekt je, iako se pokazao vrlo skupim, uspio.